PostNord knyter ihop glesbygden
Breven minskar kraftigt, men den exploderande e-handeln gör lantbrevbäringen till en het fråga för framtiden. För att garantera en god postservice även på landsbygden efterfrågar PostNord beslut om en ny postreglering.
Lantbrevbäraren Anna-Karin Nilsson har definitivt känt av svenskarnas ökade intresse för e-handel. Ibland när hon kör sin runda i byarna utanför Luleå är bilen full med paket. Och paketmängden ökar ju närmare julafton hon kommer.
– Vissa som bor här kan ha mer än sju mil enkel resa till ombudet. Då kan de beställa hemkörning av mig. Det är en väldigt uppskattad tjänst, berättar Anna-Karin.
![Foto: Per Pettersson](/contentassets/14ee02fd14b54863a634feb2dbe4bc38/efv-landsbygden-2-1600x900.jpg?mode=crop&quality=80&width=1440&height=810)
Viktig samhällsfunktion
Enligt en undersökning genomförd av Kantar Sifo på uppdrag av PostNord är brevbäringen den tredje viktigaste samhällsfunktionen för människor i glesbygd. Bara mobiltäckning och bredband anses vara viktigare. Antalet skickade brev har visserligen halverats sedan millennieskiftet, men i stället e-handlar svenskarna som aldrig förr. Bara under Black Friday-helgen 2019 hanterades över en miljon paket under ett enskilt dygn på PostNords terminaler.
– Ett brev kan du för det mesta ersätta digitalt, men förstås inte ett paket. Lantbrevbäringen är det som gör att vi på landsbygden kan ta del av det positiva som globaliseringen för med sig, säger Staffan Nilsson på Riksorganisationen Hela Sverige ska leva.
Likvärdig service
Den service som lantbrevbäringen erbjuder måste finnas i glesbygd, anser Staffan Nilsson. Men eftersom brevvolymerna har gått ned så mycket behöver det ske förändringar:
– PostNord är ett bolag och staten har krav på att företaget ska generera vinst. När breven minskar är det kanske inte möjligt att ha ett reglerat pris i längden. Men det viktigaste är inte portot eller snabbheten i leveranserna, utan att landsbygden får likvärdig service som tätorterna, säger Staffan Nilsson.
Oroliga landsbygdsbor
För PostNord, som enligt lag måste besöka alla hushåll i Sverige fem dagar i veckan, är det här skiftet från brev till paket en stor omställning. PostNords vd, Annemarie Gardshol, pratar ibland med oroliga svenskar som undrar vad som händer med brevbärarna när brevvolymerna faller, och särskilt vad det betyder för servicen på landsbygden.
–Vi ska finnas i hela landet, det är till och med inskrivet i vår strategi. Vi ska vara en distributionspartner som når, inte bara hela Sverige utan hela Norden, men vi måste få förutsättningar för att kunna leva upp till den ambitionen.
”Ekvationen går inte ihop”
En Sifo-undersökning gjord av Post- och telestyrelsen i maj 2018 visar att endast fem procent av svenskarna anser att de behöver få brev varje dag. Ändå kvarstår kravet på att PostNord måste besöka alla svenska hushåll fem dagar i veckan.
– Den postreglering vi har nu har inte hängt med i utvecklingen. Vi skulle till exempel gärna se att man frångick femdagarskravet, säger Annemarie Gardshol och fortsätter:
– Som jag ser det behöver vi ett beslut om en ny och mer flexibel postreglering snarast. Då kan vi garantera en god postservice i hela landet även framöver.
Mer än ett jobb
För lantbrevbäraren Anna-Karin Nilsson är mötet med kunderna mer än ett jobb som ska utföras. När hon åker ut på sin dagliga runda, upp till 27 mil tur och retur, blir det ofta småprat vid postlådan. Ibland blir hon bjuden på kaffe, eller en kram.
– De väntar gärna vid lådorna och kan nästan ställa klockan efter mig. Lantbrevbäringen är livsviktig för de som bor på landsbygden, konstaterar hon.